Jūrmala ir nolēmusi izstāties no cīņas par "Eiropas kultūras galvaspilsētas 2027" titulu, liecina LTV "Kultūras ziņu" rīcībā esošā informācija. Iemesls – projekta sagatavošanas lielās izmaksas un neskaidrība par valsts līdzfinansējumu.
No valsts budžeta piešķirtie 100 tūkstoši eiro izrādījusies nepietiekama summa, lai Tieslietu ministrija spētu valstiski godināt padomju varas disidentu Gunāru Astru, viņa 90. dzimšanas dienā atklājot pieminekli Baumaņa skvērā pie Rīgas apgabaltiesas. Tēlnieks Gļebs Panteļejevs darbu pie pieminekļa ir pabeidzis, taču pietrūcis naudas skvēra labiekārtošanai. Pieminekļa atklāšana pārcelta uz decembra vidu.
Kaucmindes muižas saimniekiem – SIA “CVIR” – neveicas ar solītajiem restaurācijas darbiem. Kultūras mantojuma pārvalde uzņēmumam, kura pamatdarbs ir juridisko pakalpojumu sniegšana, piemērojusi iespaidīgu administratīvo sodu, kuru SIA “CVIR” nav samaksājusi, un parāds nodots piedziņai tiesu izpildītājiem. Uzņēmums, kas iekļuvis arī nodokļu parādnieku reģistrā, brūkošo muižu tomēr nesteidzas pārdot un drīzumā sola ar atbildīgajām institūcijām saskaņot jaunās būvniecības ieceres.
Maija nogalē jaunu veidolu iegūst Mežaparka Lielā estrāde. Septiņi speciālisti no Vācijas un 19 vietējie alpīnisti tās kupolā ieklāj membrānas jumta segumu.
Naktī uz pirmdienu, 26. aprīli, pēc Latvijas laika paziņoti ASV Kinoakadēmijas balvas “Oskars” laureāti. Par labāko filmu atzīta “Nomadland”, bet cīņā par labākā režisora titulu laurus plūca "Nomadland" režisore Hloja Žao (Chloé Zhao), kļūstot par otro sievieti, kas saņēmusi balvu šajā nominācijā.
82 gadu vecumā mūžībā devies savulaik Latvijas Televīzijas un radio estrādes orķestra mūziķis, trompetists Zigurds Linde, sociālajos tīklos vēsta mūziķa kolēģi Jāzepa Vītola Mūzikas akadēmijas Džeza mūzikas katedras vadītājs Indriķis Veitners un trombonists Uldis Ziediņš.
Tieši pirms 20 gadiem – 2000. gada 22. decembra vakarā – Latvijas Nacionālajā operā un baletā pirmizrādi piedzīvoja komponista Jāņa Lūsēna un libreta autores Māras Zālītes “Putnu opera”.
“Pielaide noslēpumam” – šādu nosaukumu savai jaunākajai personālizstādei devusi māksliniece Ieva Iltnere. Izstāde 11. decembrī atvērta Valmieras muzeja Izstāžu namā.
Francijas galvaspilsētā jaunā veidolā skatienam pavērusies Parīzes Dievmātes katedrāle – restaurācijas darbu veicēji paziņojuši, ka pēc gandrīz pusgadu ilgušiem darbiem beidzot novāktas pērn postošajā ugunsgrēkā smagi cietušās Parīzes Dievmātes katedrāles daļēji sakusušās sastatnes.
Esmu liela seriālu cienītāja, un šajā brīdī nepacietībā trinos, gaidot Jaunā Rīgas teātra (JRT) daudzsēriju filmu “Aģentūra”. Tā skatāma jau nākamnedēļ – no 27. novembra, un tāpēc šajā brīdī iesaku trīs savus pēdējā laika jaunatklājumus.
Piektdien, 23. oktobrī, VAS “Valsts nekustamo īpašumu” (VNĪ), Latvijas Nacionālā arhīva un Kultūras ministrijas pārstāvji sanāca uz operatīvo sapulci, lai pārrunātu situāciju, kāda ir izveidojusies Nacionālā arhīva namā Rīgā, Skandu ielā 14. Ēkā, kurā notiek vērienīgi pārbūves darbi, applūdušas arhīva telpas. Kā skaidro būvnieks, firma “LC būve”, kas veic jumta seguma maiņu, vēja brāzmas ir norāvušas uz nakti uzklāto pagaidu segumu un arhīva telpās ir ieplūdis lietus ūdens.
No 20. oktobra par oficiālo Vāgnera nama saimnieku varam uzskatīt Rīgas Riharda Vāgnera biedrību. Tā no “Valsts nekustamajiem īpašumiem” pieticīgā ceremonijā, klātesot biedrības patronam, Latvijas Valsts prezidentam Egilam Levitam, šodien saņēma nama simbolisko atslēgu.
23. septembrī visā pasaulē atzīmē Starptautisko zīmju valodu dienu, un tai par godu Latvijas Nedzirdīgo savienība sadarbībā ar fotogrāfu Reini Fjodorovu izveidojusi virtuālu fotoizstādi “Sapņojot klusumā”.
Ierastajās sliedēs pamazām atgriežas Eiropas kultūras dzīve. Hamburgā pēc piecu mēnešu dīkstāves koncertsezonu atsākusi Elbas filharmonija, savukārt 4. septembra vakarā ar Latvijas operdziedātājas Elīnas Garančas piedalīšanos sezonu atklās pasaulslavenais Milānas operteātris “La Scala”.
Spēriens ar kāju jau tā mirstošajai pasākumu nozarei. Iznīcības bieds latviešu literatūrai. Papildu šoks kultūras nozarei. Tie ir tikai daži no epitetiem, ko radošās organizācijas un valsts institūcijas veltījušas Finanšu ministrijas (FM) iecerei no 2021. gada reorganizēt autoratlīdzību saņemšanas kārtību.
1. septembra vakarā Venēcijā pirmizrādi piedzīvos itāļu režisora Andrea Segres dokumentālais stāsts “Molekula” par Venēciju karantīnas režīma laikā. Filmas pirmizrāde vienlaikus būs neoficiālais 77. Venēcijas kinofestivāla atklāšanas seanss.
Gandrīz trīs simti antīkās Ēģiptes artefaktu, no kuriem liela daļa līdz šim ne reizi nebija pametuši Ēģiptes muzeju Kairā, no 31. augusta apskatāmi Prāgā – Čehijas Nacionālajā muzejā.
Savu darbību Rīgā ir izbeidzis kolekcionāru Jāņa un Dinas Zuzānu lolotais Mūkusalas Mākslas salons. Tas gan ir likumsakarīgi, jo jau tuvākajā laikā durvis vērs tā pēctecis – mākslas centrs “Zuzeum”, kas būs Zuzānu kolekcijas jaunā mājvieta.
Starptautiskā Berlīnes kinofestivāla rīkotāji nolēmuši likvidēt atsevišķas labākā aktiera un aktrises nominācijas. Sudraba lāča balvas turpmāk saņems tikai viens labākais galvenās un viens otrā plāna lomas atveidotājs, nešķirojot nominācijas pēc dzimumiem.
Pēc piespiedu dīkstāves Covid-19 pandēmijas dēļ ievērojama un, jāteic, ilgi gaidīta rosība 25. jūnijā visas dienas garumā valdīja pie Eifeļa torņa Francijas galvaspilsētā Parīzē. Iespēju atkal uzkāpt tornī izmantoja gan vietējie iedzīvotāji, gan pirmie tūristi.
Latvijas grāmatu izdevēji atklātā vēstulē ir aicinājuši likumdevējus lemt par nodokļu samazināšanu grāmatniecībā un jau no šī gada 1. jūlija noteikt visām grāmatām 5% PVN likmi. Gan Kultūras ministrijā, gan Finanšu ministrijā apliecina, ka grāmatizdevēju nozare ir sadzirdēta, un samazinātās PVN likmes piemērošana grāmatām ir iekļauta nodokļu politikas pamatnostādņu izstrādes procesā.
Covid-19 pandēmijas dēļ ieviesto pulcēšanās ierobežojumu un publisko pasākumu aizlieguma dēļ cietusi kultūras nozare ne tikai Latvijā, bet arī citviet pasaulē. Temperamentīgāko tautu kultūras ļaudis pat iziet ielās. Tā noticis arī Balkānu reģiona valstī Slovēnijā. Tur jau otro reizi divu nedēļu laikā kultūras iestāžu darbinieki galvaspilsētā Ļubļanā sarīkojuši protesta akciju.
Lai kontrolētu Covid-19 izplatību, ne tikai Latvijā, bet daudzviet pasaulē tika noteikti stingri pārvietošanās un pulcēšanās ierobežojumi. Tie glābj cilvēku dzīvības, taču apdraud veselas nozares. Viena no tām ir kultūras nozare. Piemēram, Lielbritānijā vissmagāk ir cietuši teātri. Kā intervijā “Euronews” izteikusies britu laikraksta “The Stage” galvenā redaktore Džordžija Snouva, Londonas teātri un to darbinieki ir izmisumā, jo neredz izeju no Covid-19 izraisītās blokādes.
21. maijā, mēnesi pirms līgumā noteiktā termiņa, Būvniecības valsts kontroles birojs pieņēma ekspluatācijā Mežaparka Lielās estrādes B posma pirmās kārtas būvdarbus.
Valsts kontroles bažas par neatbilstošu 11 452 eiro izlietojumu radošo personu atbalstam, iespējams, saistītas ar dokumentu apriti, pavēstīja Latvijas Radošo savienību padomes (LRSP) valdes priekšsēdētāju Inga Brūvere.
Tieši pirms 20 gadiem – 2000. gada 18. maijā, Starptautiskajā Muzeju dienā, tika atklāts Rīgas pašvaldības kultūras iestāžu apvienības Aleksandra Čaka memoriālais dzīvoklis-muzejs. Dzimšanas diena šogad aizvadīta bez svinīga pasākuma un svētku tortes, toties ar labi padarīta darba sajūtu un skaistām atmiņām par satiktajiem cilvēkiem.
Latvijā līdz ar 13. maiju darbu pakāpeniski atsāk muzeji, bibliotēkas un citas kultūras iestādes. Arī citviet Eiropā kultūras iestādes pamazām sāk vērt durvis apmeklētājiem vai vismaz plāno to darīt. Piemēram, Berlīnē, Muzeju salā, atvērti pirmie trīs muzeji, bet Spānijā kā viens no pirmajiem darbu atsācis Santandēras mākslas centrs.
Reaģējot uz valdības lēmumu līdz 9. jūnijam pagarināt valstī ārkārtējo stāvokli, Latvijas Nacionālais teātris un Liepājas teātris paziņojuši, ka šajā sezonā izrādes vairs nenotiks, kas nozīmē, ka šajos teātros sezona ir beigusies.
21. aprīlī, īsi pirms 70. dzimšanas dienas, mūžībā devusies literatūrzinātniece un viena no vadošajām teātra kritiķēm Latvijā Silvija Radzobe, Latvijas Radio apstiprināja Latvijas Teātra darbinieku savienības priekšsēdētāja Daiga Šiliņa-Gaismiņa.