- Aptaujāti vairāk nekā 1000 Latvijas iedzīvotājus vecumā no 15 līdz 74 gadiem.
- Aptauja veikta, izmantojot tiešās intervēšanas metodi respondentu dzīvesvietās.
Uz jautājumu “Vai vajadzētu atļaut cirst jaunākus mežus, nekā tas atļauts šobrīd?” ar “nē” visvairāk atbildēja 35-45 gadus veci iedzīvotāji (80%), kā arī 65-74 gadus vecie aptaujas dalībnieki (85%) ar vidējo un nepabeigtu augstāko (81%) un augstāko (78%) izglītību. Tāpat nedaudz vairāk nekā vidēji jaunāku koku ciršanu neatbalsta cilvēki ar zemiem ienākumiem – līdz 200 eiro (88%) un aptaujātie ar vidēji augstiem ienākumiem – 501–800 eiro (84%).
Savukārt 8,7% no visiem aptaujātajiem uzskata, ka jaunāku koku ciršana jāatļauj.
Aptaujas dalībnieku vidū bija arī mežu īpašnieki. Šajā iedzīvotāju grupā atbalsts jaunāku mežu ciršanai ir nedaudz lielāks – 17%, bet
vairākums mežu īpašnieku – 72% – uzskata, ka jaunākus mežus nevajadzētu cirst.
“Atļautais meža ciršanas vecums savulaik ieviests ekonomisku apsvērumu dēļ. Pašlaik, kad mežu apsaimniekošanā dominē kailcirtes, tas ir svarīgs arī dabas vērtību saglabāšanai, it īpaši ārpus īpaši aizsargājamām dabas teritorijām. Dabas vērtībām bagātākie vecie meži būtiski pārsniedz ciršanas vecumu, taču daudz sugu apdzīvo arī vidēja vecuma mežus, kuru platības vēl straujāk samazinātos, ja tiktu samazināts atļautais ciršanas vecums,” paziņojumā medijiem norāda Latvijas Ornitoloģijas biedrības valdes priekšsēdētājs Viesturs Ķerus.
Viņš arī uzsver, ka, ļaujot cirst jaunākus mežus, Latvijas ainava būtiski un, visticamāk, neatgriezeniski mainīšoties – mežus daudz biežāk nomainītu izcirtumi, bet paši meži kļūtu nabadzīgāki – tajos būtu mazāk lielu koku, mazāk dzīvotņu dažādām sugām. “Man ir liels prieks, ka arī mežu īpašnieku vairākums piekrīt, ka esošie mežu ciršanas vecuma ierobežojumi ir nepieciešami,” uzsver Ķerus.
Vecumu, kad mežu drīkst nocirst galvenajā cirtē, nosaka Meža likums. Savukārt Ministru kabineta “Noteikumi par koku ciršanu mežā” ļauj mežus cirst ātrāk, ja tajos augošie koki sasnieguši noteiktu resnumu jeb galvenās cirtes caurmēru. Pirms diviem gadiem Zemkopības ministrija jau virzīja grozījumus galvenās cirtes caurmēra, faktiski – mežu ciršanas vecuma – samazināšanai, taču sabiedrības spiediena dēļ šie grozījumi tika atsaukti. Tomēr meža nozares vēlme panākt šādus grozījumus nav zudusi, un ticams, ka šī valdība atkal pie tiem atgriezīsies, norāda LOB.