Grigule intervijā LTV “Rīta Panorāmai” pauda pārliecību, ka Latvijas valdība nav izvirzījusi pietiekamus nosacījumus bēgļu uzņemšanā un arī neiesaista sabiedrību šī jautājuma apspriešanā.
Grigule izteica neizpratni, “kāpēc mēs baidāmies jautāt tautas viedokli”. Viņasprāt, būtu nepieciešams referendums, taču pēc pēdējiem grozījumiem referendumu ierosināšanas kārtība, kas būtiski palielināja nobalsošanas ierosināšanai nepieciešamo balsu skaitu, to sarīkot nav reāli.
Tāpēc viņa plāno rīkoties sava politiskā spēka ietvaros. ZZS ietilpst valdošajā koalīcijā, kas lēma par 250 bēgļu uzņemšanu, taču Grigule sprieda, ka savienībā atbalsts bēgļu uzņemšanai nav viennozīmīgs.
Jau ziņots, ka pirmdien Eiropas Savienības (ES) tieslietu un iekšlietu ministru sanāksmē galīgo kompromisu nav izdevies panākt, taču ministri ir vienojušies uzņemt mazāku skaitu bēgļu – iepriekš bija plāns uzņemt 60 000 bēgļu, bet saskaņā ar jaunāko vienošanos tagad šis skaits ir sarucis līdz 54 000.
Latvijas valdība jūlija sākumā vienojās divu gadu laikā uzņemt 250 patvēruma meklētājus.
Līdz tam ES valstu vadītāji vienojās, ka nākamajos gados Eiropas valstīs būs jāuzņem 60 000 bēgļu. No tiem 40 000 cilvēku jau ir nonākuši Grieķijā un Itālijā, un vēl 20 000 bēgļu Eiropa uzņems no nometnēm, kuras atrodas ārpus ES.
Taču ES līderi nevienojās par konkrētiem skaitļiem, cik bēgļu kurai valstij būtu jāuzņem. Līdz jūlija beigām par jau konkrētām tā saucamajām kvotām katrai valstij jāvienojas ES valstu iekšlietu ministriem.
Eiropā lielā bēgļu plūsma tiek saistīta ar nerimstošajiem konfliktiem gan Sīrijā, gan daudzās Āfrikas valstīs. Taču šo procesu vēl sarežģītāku padara arī kontrabandisti, kuri, īpaši Lībijas krastos, par bargu naudu pārdod vecas laivas glābiņu meklējošajiem un cilvēku pilnas sūta tās ūdeņos.