Jā, bez gandrīz nepārtrauktā lietus vakars būtu izdevies vēl patīkamāks pirmkārt jau sportistiem, kuriem tomēr pienākas būt visa olimpiskā pasākuma epicentrā. Arī Latvijas delegācijas lielum lielā daļa pēc parādes brauciena ar kuģīti pa Sēnu izmantoja iespēju uzreiz atgriezties olimpiskajā ciematā, nesagaidot svētku kulmināciju. Sportistiem galvenais tomēr ir pašu starti, kam viņi gatavojušies četrus gadus, un nevēlēšanās skaistas paballēšanās labad riskēt ar saaukstēšanos pēc pamatīgas izmirkšanas ir pilnīgi saprotama rīcība.
Lai kā gribētos uzreiz tīksmināties par atklāšanas žilbinošākajām epizodēm, svarīgākais, ka pasākums izdevās nevainojams no drošības viedokļa. Ja neilgi pirms olimpiskajām spēlēm Parīze sapulcēja milzum daudz drošībnieku, tad atklāšanas dienā radās iespaids, ka viņu ir vēl divreiz vairāk, un klāt nākušie visi bruņoti ar automātiskajiem ieročiem. Mūsdienu olimpisko spēļu dibinātāja Pjēra de Kubertēna sarakstītās odas vārdi "O, sport, tu esi miers" ir ieguvuši jaunu skanējumu, taču pārdesmit tūkstošu policistu, žandarmu un armijnieku savu darbu paveica godam, ļaujot organizatoriem atviegloti nopūsties.
Lietus nespēja sabojāt lielisko šovu televīzijas skatītājiem un tiem nedaudzajiem, kas tribīnēs pamanījās palikt sausām kājām. Oficiālajās tribīnēs pie Jēnas tilta un Eifeļa torņa pamanāms skatītāju atplūdums sākās, lietum pieņemoties spēkā, kad ēterā tika rādīta pa Sēnu kuģojošā Gruzijas delegācija. Turpmāk skatītāju skaits tribīnēs gan praktiski palika nemainīgs līdz pat ceremonijas noslēgumam. Visskaļākās ovācijas pirms mājinieku Francijas sportistu parādīšanās izpelnījās bēgļu komanda un Palestīnas delegācija.
Ceremonijas 12 šova daļās vieglprātīgo dzirksteli piešķīla Parīzei neatņemamais kankāns, kabarē zvaigznes lomā iejutās franciski dziedošā Lady Gaga, kā arī izskanēja pa kādai romantiskākai notij "Nožēlojamo" mūzikā un uzzibsnīja mazliet kičīga kino akcenta, maskā tērptajam lāpnesim skrienot pa Parīzes jumtiem.
Savukārt nepārprotams akcents ceremonijā uz daudzu kultūru un atvērtu sabiedrību apliecināja acīmredzamo - tās patiešām ir mūsdienu Francijas vērtības.
Atklāšanā bija klāt vairāk nekā 100 valstu un valdību vadītāju, tostarp Francijas prezidents Emanuels Makrons, kura uzrunu franči tribīnēs pavadīja ar pamatīgām gavilēm. Vēl sirsnīgāku uzņemšanu izpelnījās tikai bijušais Francijas futbolists Zinedins Zidans, saņemot olimpiskās uguns lāpu. Pareizus un cēlus vārdus teica Starptautiskās Olimpiskās komitejas (SOK) prezidents Tomass Bahs, bet viņa rēnajā runā pietrūka tās dzīvās dzirksts, kas spēļu atklāšanā iedvesa dzīvības brīnumu.
Nevainojami savu lomu nospēlēja Eifeļa tornis - gandrīz neviens klātesošais nespēja atturēties, neizvilcis mobilo telefonu, lai iemūžinātu jaudīgo lāzeru un gaismas šovu, kam lietus nespēja ne kripatu patraucēt. Laikam ikviens uz mirkli tobrīd aizmirsa caurcaurēm izmirkušos apģērba gabalus un Sēnas cienīgos šļakstus apavos.
Organizatoriem izdevās līdz galam izspēlēt intrigas kārtis ar olimpiskās uguns iedegšanu - ne tik ekstravaganti, lai uzliesmotu Eifeļa tornis, un ne tik iepriekšparedzami, ka par uguns mājvietu izvēlētos "Stade de France" stadionu,
kur notiks vieglatlētikas sacensības. Vieglatlētes Marijas Žozē Perekas un džudista Tedija Rinēra iedegtais ugunīgais gaisa balons virs Parīzes pacēlās kā unikāla olimpiskā saule.
Vērienīgs pasākums pamatīgi ieilga tiem, kas bija iesaistīti vienā vai otrā lomā. Sportistus iepriekš informēja, ka viņiem dalība atklāšanā var ieilgt gandrīz līdz 10 stundām, un puse no šī laika jāpavada stāvus. Tas vien lika pārdomāt savas iespējas atlētiem, kam jau drīz gaidāmi starti. Līdzīgs un pat ilgāks laiks no starta līdz finišam bija žurnālistiem un operatoriem, kam līdz atklāšanas norises vietai bija jāizstāv rindā vismaz četrās drošības kontrolēs. Turklāt atsevišķās pozīcijās bija jāierodas ne vēlāk kā divas stundas pirms ceremonijas sākuma.
Atklāšanas izskaņā vienkārša nebija arī atgriešanās mājvietās, pēc vieniem naktī pie Triumfa arkas iestiegot mūžīgā sasaluma cienīgos sastrēgumos.
Taču, līdzīgi kā trauku mazgāšana pēc kārtīgas ballītes, tas ļāva apjaust, ka svētki bija tā vērti. Turklāt nekas taču patiesībā nav beidzies, un tieši otrādi - olimpiskās spēles sestdien tikai sākas, lai divas nedēļas priecētu ne tikai ar medaļām un augstiem sasniegumiem, bet arī tām pašām dzīvā prieka dzirkstīm, kas atklāšanā atmirdzēja Sēnas un vasarīgā Parīzes lietus ūdeņos.
KONTEKSTS:
2024. gada vasaras olimpiskās spēles Parīzē notiek no 26. jūlija līdz 11. augustam. Latviju Parīzes olimpiskajās spēlēs pārstāvēs 29 sportisti 14 disciplīnās.