ĪSUMĀ:
- Parīzes spēļu rīkotāji jau pārdevuši rekordlielu skaitu biļešu.
- Spēļu norisē daļa sacensību risināsies kultūrvēsturiskās Parīzes vietās.
- Pirms spēļu sākuma lielu uzmanību velta Sēnai – upē risināsies vairākas sacensības un atklāšanas ceremonija.
- Tā dēvēto neitrālo sportistu skaits no Krievijas un Baltkrievijas dalībai Parīzes spēlēs būtiski sarucis.
- Dažādu apdraudējumu dēļ drošības jautājumiem rīkotāji velta īpašu vērību.
Drošība, diskusijas par tā dēvēto neitrālo sportistu pielaišanu spēlēm, iespējamas nekārtības pilsētā, arī Sēnas ūdens kvalitāte ir lietas, kas sagādājušas vislielākās galvassāpes rīkotājiem un var atsaukties arī uz spēļu apmeklētājiem. Daļai parīziešu ideja par olimpisko spēļu sarīkošanu nepatīk, un viņi dosies atvaļinājumā kur citur. Tas saprotams, un tā tas bijis gandrīz vienmēr olimpisko spēļu norises vietā – burzma pilsētā kļūst lielāka, ir dažādi ierobežojumi un turklāt arī cenas kāpj. Tas ir mūsdienu bizness – visstraujāk kāpušas cenas par nakšņošanu, un to izjutīs pilsētas viesi.
Kopumā gan interese liela, jau divas nedēļas līdz spēļu sākumam bija pārdoti 8,6 miljoni biļešu, apgalvoja spēļu organizācijas komiteja. Cilvēki pandēmijas gados ir izslāpuši pēc lieliem sarīkojumiem, turklāt Francijā sports ir lielā cieņā un arī svinēt tur prot. Gan jau pēdējās dienās vēl būs biļešu tīkotāji, un rīkotāji cer sasniegt maģisko skaitli – 10 miljonus. Tas tiešām būtu ļoti daudz, līdzšinējais rekords piederēja Atlantai ar 8,3 miljoniem pārdotu biļešu. Starp citu, Atlantas spēļu rīkošanā bija daudz haosa, toties milzīgas arēnas, demokrātiskas cenas un līdz ar to tik daudz apmeklētāju.
Ar apmeklējumu Parīzē viss būs kārtībā, arēnas ir lieliskas, turklāt vairums jau bija gatavas pirms spēlēm, un jaunuzcelto ir pavisam maz.
Jāšanas sacensības pie Versaļas pils, pludmales volejbols pie Eifeļa torņa, vieglatlētika "Stade de France", teniss "Roland Garros", sporta notikumi arī Marsa un Konkordijas laukumā, pie Aleksandra III tilta un citās vēsturiskās vietās. Atklāšana uz Sēnas sešu kilometru garumā, kulminācija no Austerlicas tilta uz leju līdz Jēnas tiltam netālu no Trokadero. Atklāšanas radošais direktors Tomass Džollijs nupat solījis daudz pārsteigumu, viņa koncepcijas moto:
- jābūt kaut kam līdz šim nebijušam,
- jābūt pārdrošībai,
- jābūt arī mazliet nekaunībai.
Ģenerālmēģinājuma šoreiz nebūs, kaut mazāki izmēģinājumi ar laivu braucienu ir bijuši. Pārsteigumu noteikti netrūks, atklāšana tiešām būs līdz šim nebijušā formātā. Ar piebildi, ka pēdējā brīdī, nedod Dievs, to neizjauks patiesi terorisma draudi. Atsevišķi incidenti bijuši arī pēdējās dienās un nedēļās, taču tie vēl globālus draudus atklāšanai un spēļu norisei nerada. Atklāšanai tiešām jābūt izcilai, un tik daudz skatītāju klātienē to nekad arī nebūs izbaudījuši. Tāpat jācer, ka nebūs kādi vietējo protestētāju nemieri, transporta un citu svarīgu darbinieku streiki, kas Francijā kopumā nav retums, taču tagad pilsētā ir ieviesta ārkārtas situācija un cits regulējams dažādiem pasākumiem.
Sēnas ūdens kvalitāte jau ir sāpīgāka tēma.
Iepriekš Sēnā gan izpeldējās Francijas sporta ministre Amēlija Udea-Kastera, nedēļā pirms spēļu sākuma to paveica Parīzes mērijas vadītāja Anne Idalgo. Abas hidrotērpā… Esot izcilas sajūtas, bet fakts ir tāds, ka pilsētas robežās peldēties Parīzē aizliegts jau kopš 1923. gada un arī tagad bīstamās E.coli baktērijas īpatsvars mēdz būt pārlieku liels. Organizatori gan sola, ka peldēšanas sacensības triatlonā un peldēšanas maratona disciplīna notiks Sēnā, kā paredzēts. Jā, izcila vieta, bet, vai visi ar ūdens kvalitāti būs mierā, nevar apgalvot. Ūdens nav ideāli tīrs arī pēc jaunās attīrīšanas sistēmas uzstādīšanas, kaut Idalgo pēc savas peldes vēl publiski apsolīja, ka nākamvasar Sēnā jau varēšot peldēties ikviens parīzietis.
Neitrālo sportistu skaits Parīzē būs samērā mazs, daži neizturēja Starptautiskās Olimpiskās komitejas (SOK) komisijas izstrādāto lojalitātes pārbaudi, daži (galvenokārt Krievijas) sportisti atteicas startēt paši.
Paradokss, ka tenisā dalību atteica tie, kuru nostāja pret Krievijas izraisīto karu ir skaidra un gaiša, un kuri nu nekādi nav Kremļa režīma piekritēji – Darja Kasatkina, Anna Kaļinska, Andrejs Rubļovs un vēl pieci citi reitingā visaugstāk esošie vienspēlēs.
Veronikas Kudermetovas kā izteikti prokrieviskas atlētes piedalīšanos SOK komisija noraidīja. No pasaules klases sportistiem tenisā savu pieteikumu nav atsaucis Daniils Medvedevs un arī jaunā Mira Andrejeva, pārējie pieci būs vairāk tādi ierindas atlēti. Tenisā spēlēs septiņi paredzēto 10 vietā, un kopumā ziņo tikai par 16 neitrālajiem sportistiem no Krievijas Parīzē. No Baltkrievijas pat varētu būt nedaudz vairāk, taču viņu lielākā zvaigzne tenisiste Arina Sabaļenka tomēr atteikusies spēlēt Parīzē, aizbildinoties ar saspringto grafiku un neseno savainojumu. Jo labāk pārējai sabiedrībai, jo Sabaļenka neapšaubāmi būtu jāpieskaita galvenajām favorītēm.
Kopumā diezin vai neitrālo sportistu skaits var izbojāt spēļu norisi. Komandu sporta veidos dalība nav iespējama, no patiesi prestižajiem individuālajiem sporta veidiem neitrālie sportisti ir tikai tenisā un riteņbraukšanā. Lēkšanā uz batuta, brīvajā cīņā vai kanoe airēšanā dažu šādu neitrālo atlētu klātbūtne nekādu plašo rezonansi droši vien neizraisīs.
Pēdējā laikā daudzi krievu sportisti gan mainījuši pilsonību un startēs citu valstu olimpiskajās izlasēs – šādu atlētu jau ir apmēram 60.
Daži savu izvēli izdarījuši visai sen, netiekot Krievijas izlasē. Pazīstamākie no viņiem ir tenisisti Jeļena Ribakina, Jūlija Putinceva un Aleksandrs Bubļiks, kuri pārstāv Kazahstānu. Tomēr ir daudz arī jaunpilsoņu – Uzbekistānas izlasē septiņi, Serbijas – pieci. Tas atkal ir veids, kā apiet sankcijas, un neviena SOK komisija speciāli šos jaunos pilsoņus nepārbauda. Cīņas sportā citu valstu izlasēs startēšot 19 krievu sportisti. Lai nu kā, bet Krievijā neviens televīzijas kanāls pirmo reizi pēdējos 40 gados (kopš 1984. gada Losandželosas) nepārraidīs olimpiskās spēles. Tagad Kremļa propagandistiem dienaskārtībā ir nolīdzināt līdz ar zemi gan pašas spēles, gan Parīzi.
Par drošību domā tie, kam tā ir profesija. Viss pārējais ir tikai minējumi un spekulācijas.
Draudi ir bijuši un noteikti vēl būs, bet jācer, ka tie neīstenosies un visi potenciālie uzbrucēji tiks neitralizēti jau pirms nodoma izpildīšanas. Skaidrs, ka olimpiskās spēles ir milzīga skatuve, un katrs šāds ārkārtas notikums piesaistītu milzu vērību pasaulē. Ideāla skatuve kā labajam, tā ļaunajam. Daudziem ekstrēmi noskaņotiem islāmistiem nepatīk Izraēlas sportistu pielaišana spēlēm, savu lomu spēlē arī Krievijas agresija karā pret Ukrainu. Viņu propagandas mašīna maļ tālāk, un saistībā ar to organizatori uztraucas par iespējamiem kiberuzbrukumiem, kaut terorisma ziņā lielākās briesmas laikam gan ir no citas puses. Jācer, ka viss izdosies un tie tomēr būs svētki ar daudziem izciliem sasniegumiem un notikumiem tieši sporta arēnās – gan jau katrs atradīs kaut ko savai gaumei atbilstošu. Ja neatradīs, arī labi, visiem nevar patikt viens un tas pats, katram sava gaume un izvēles iespējas. Cilvēki ir dažādi, bet nekas lielāks par olimpiskajām spēlēm mūsdienās tomēr nav izgudrots.
Galvenais, lai nebūtu nekādu incidentu drošības jomā, lai nebūtu jācitē Aleksandrs Dimā ar Atosa vārdiem, kad tas brīdināja d’Artanjanu pēc saiešanas ragos ar milēdiju: "Cilvēks, kas aizmidzis uz pulvera mucas ar aizdegtu degli, salīdzinot ar jums, mans draugs, var justies pilnīgā drošībā…" Lai svētki izdodas drošībā un ar izciliem sasniegumiem sporta arēnās!