Smilšu valdnieki Eifeļtorņa pakājē
Latvijas līdzjutēju cerības uz panākumiem Parīzes spēlēs daži sporta veidi balsta vairāk nekā citi, un vienas no fanu favorītēm noteikti ir pludmales volejbolistes Tīna Graudiņa/Anastasija Samoilova. Olimpiskās sacensības risināsies pie Eifeļa torņa ierīkotajā pludmales volejbola pagaidu stadionā, kur būs vietas 12 000 skatītāju.
Starp servēm un svarīgu punktu izspēlēm pludmales volejbolistiem nepaliks nepamanīts 300 metru augstais tornis, ko sākotnēji radīja kā pagaidu konstrukciju 1889. gada vispasaules izstādei. Eifeļa tornī ir sastiprinātas 18 038 metāla detaļas, kas laika gaitā arī ir mainītas, un katrā Parīzes olimpisko spēļu medaļā sešstūra formā ir iestrādāti 18 grami īsta tērauda, kas reiz bija Francijas galvaspilsētas nozīmīgākās ikonas miesas daļa.
Eifeļa tornis olimpisko spēļu laikā būs atvērts apmeklētājiem, un laikus biļetes iepirkušie varēs pavērot arī pludmales volejbolu, ja vien ar ērgļa aci vai kādu optisku palīgierīci spēs saskatīt aizraujošos notikumus.
Ripoja galvas, tagad ripos riteņi
Olimpiskajām spēlēm cenšoties turēt līdzi laika garam un piesaistīt jaunākas auditorijas uzmanību, programmā parādās arvien jauni pilsētas videi piemēroti sporta veidi. Gandrīz visas jaunākajos laikos programmu papildinājušās urbānās disciplīnas šoreiz būs sapulcētas vienkop Konkordijas laukumā, kur Latvijas līdzjutējiem svarīgākie notikumi risināsies 3x3 basketbolā un BMX frīstaila riteņbraukšanā. Absolūts jaunpienācējs Parīzes spēlēs ir tikai breika dejas, savukārt skeitbords jau iemantojis reputāciju kā visjaunāko olimpisko medaļnieku sporta veids.
Francijas vēstures asiņainā laikā 1793. gadā te – Revolūcijas laukumā – līdzās daudziem citiem giljotinēja Luiju XVI un Mariju Antuaneti, bet pāris gadus vēlāk Parīzes lielākais laukums starp Elizejas dārziem un Tileriju dārziem ieguva Konkordijas jeb izlīguma vārdu.
Blakus sacensību norises vietām Konkordijas laukumā Parīzes spēļu laikā paredzēti urbāno sporta veidu paraugdemostrējumi ar dīdžeju dalību, lielajiem ekrāniem, skeitparku bērniem un iespēju satikt olimpiskos atlētus.
Trokadero ar riteņbraucējiem un čempioniem
Vērienīga loma Parīzes spēlēs būs Trokadero apkaimei, un ne jau tādēļ vien, ka pievilcīgajos dārzos skatītājiem paveras krāšņs skats pāri Sēnai uz Eifeļa torni. Šosejas riteņbraukšanā Trokadero paredzēts gan starts, gan finišs grupas braucienā vīriešiem un sievietēm, tādējādi Latvijas fanu īkšķi tiks turēti par Tomu Skujiņu un Anastasiju Karbonāri.
Trokadero būs lieliska vieta, kur piektdien, 26. jūlijā, vērot olimpisko spēļu atklāšanas ceremoniju, kas risināsies uz Sēnas upes. Tie gan nebūs vienīgie olimpiskie svētki Trokadero, kur spēļu laikā sacensību dienās ik vakaru darbosies Čempionu parks. Fanu zonā paredzētas uzvarētāju parādes, kā arī uz lielajiem ekrāniem varēs vērot finālsacensību tiešraides.
Monmartrs bez maksas
Ne tik daudzas olimpiskās sacensības risināsies Parīzes pilsētas vidē un būs vērojamas līdzjutējiem bez maksas. Viena no tādām vēsturiskajām vietām būs Monmartra pakalns šosejas riteņbraukšanas maršrutā, kur atšķirībā no Trokadero starta un finiša zonas līdzjutējiem nebūs vajadzīgas ieejas biļetes.
Turklāt, tuvojoties finišam, pēc pamatīgi garas un nogurdinošas distances veikšanas, riteņbraucējus Monmartrā trīsreiz (sievietes – divreiz) gaidīs pamatīgs kāpums pa Parīzes bruģi puskilometra garumā. Cerams, trases malās būs arī pa kādam Latvijas fanam, kas uzmundrinās Skujiņu un Karbonāri ceļā uz jau tuvo finišu.
Karaliskas noskaņas Versaļā
Spilgta karaliskās vēstures lappuse demokrātiskajā Francijā arvien ir Versaļa, kur XVII gadsimta pils plašais parks ir izraudzīts visu olimpisko jāšanas sporta sacensību norisei. Pārdesmit kilometru attālumā no Parīzes pagaidu statusā iekārtotajā jāšanas sporta arēnā dalībnieku vidū šķēršļu pārvarēšanā būs Kristaps Neretnieks, piedaloties karjerā otrajās olimpiskajās spēlēs.
Arī spēļu laikā nepārtrauks griezties tūrisma industrijas dzirnavas – gan Versaļas pils, gan tās dārzi būs atvērti apmeklētājiem ierastajā režīmā. Tas varētu kuplināt līdzjutēju rindas garām skrienošo maratonistu atbalstam, turklāt klasiskie franču dārzi starp Versaļas pili un parku būs arī pateicīgs fons skrējiena televīzijas tiešraidēm.
Privilēģijas Lielajā pilī
Labākā iespēja izbaudīt sajūtas zem Lielās pils jeb "Grand Palais" milzīgā izliektā stikla jumta būs līdzjutējiem, kas iegādājušies biļetes uz paukošanas un teikvondo sacensībām. Parīzes izstādei 1900. gadā uzceltā ēka savulaik kļuva par jaunu arhitektūras iespēju paraugdemonstrējumu, bet šoreiz rekordi būs sportistu ziņā.
Dalībnieki un skatītāji arī izbaudīs zināmu privilēģiju, jo Lielā pils 2021. gadā tika slēgta vērienīgai restaurācijai, un tās pilnvērtīga atklāšana kultūras baudītājiem paredzēta tikai nākamgad.
Blakus Napoleonam
Ar Francijas militāro vēsturi saistītais ēku kopums, kas ietver arī Invalīdu Domu, kur apbedīti Napoleona pīšļi, nav palicis bez savas lomas olimpisko spēļu uzņemšanā. Ja ložu šāvēji sacentīsies Šatorū pilsētā vairākus simtus kilometru no Parīzes, tad loka šaušanā medaļu ieguvēji kļūs zināmi Invalīdu nama esplanādes plašajos zālienos.
Invalīdu nama dārzos arī būs pulcējušies līdzjutēji, kas sveiks laureātus vīriešu un sieviešu maratonskrējiena finišā. Tā kā teiksmas par maratona pirmsākumiem ir saistītas ar karošanu antīkos laikos, te var rast zināmu atbilstību sacensību vietas izvēlē. Toties pilnīgs jaunievedums būs iespēja ikvienam piedalīties olimpiskajā nakts maratonā tajā pašā trasē, kur tikai dažas stundas iepriekš būs noskaidroti medaļnieki vīriešu skrējienā. Sieviešu maratons 11. augustā pieliks punktu olimpiskajai sacensību programmai pavisam neilgi pirms spēļu noslēguma ceremonijas.
Cīņas militāro parāžu vietā
Savulaik militārajām parādēm noderīgajos Marsa laukuma plašajos zālājos netālu no Eifeļa torņa uzbūvētajā pagaidu arēnā risināsies sacensības džudo un cīņas sportā, kur Latvija gan nebūs pārstāvēta. Urbānam siltumnīcu kopumam mazliet līdzīgo būvi uzcēla 2021. gadā ar mērķi uzņemt dažādus mākslas pasākumus, kamēr notiek Lielās pils atjaunošana.
"Champ de Mars Arena" apmeklētāji varēs iemūžināt sevi vēsturiskos fotokadros, jo būvi paredzēts nojaukt jau 2024. gada beigās un bez kāda kaitējuma dabai nākotnē pārcelt uz kādu citu vietu, kas vēl nav noteikta.
Galvenā iela
Nevienai upei olimpisko spēļu vēsturē nav tikusi atvēlēta tik ievērojama loma kā Sēnai. Pirmkārt jau spēļu atklāšanas ceremonijā, kas sāksies pie Austerlicas tilta. Savukārt sporta programmā daudzkārt pieminēs arhitektoniski krāšņo Aleksandra III tiltu, kur zeltītu statuju ielokā paredzēts finišs šosejas riteņbraukšanā distancē ar atsevišķu startu.
Brīvdabas distanču peldētājiem pie Aleksandra III tilta būs gan starts, gan finiša zona pēc 10 kilometru veikšanas. Ja vēl nesen bažas raisīja ūdens kvalitāte Sēnā, labvēlīgāki laikapstākļi ļauj rīkotājiem solīt, ka viss notiks pēc plāna, turklāt sacensības te varēs vērot bez maksas. Aleksandra III tilts arī būs centrālais mezgls triatlona sacensībās, olimpiešiem sacenšoties peldēšanā, riteņbraukšanā un skriešanā.
Zelta putekļi uz sarkanā māla
Kad Parīze iepriekšējo reizi pirms 100 gadiem uzņēma olimpiskās spēles, "Roland Garros" tenisa stadions vēl nebija uzbūvēts, tomēr pašlaik tas ir kļuvis par zīmīgu un neatņemamu Francijas galvaspilsētas tēla daļu. Stadionā izvietots arī muzejs, kas ataino gan tenisa vēsturi kopumā, gan Francijas vietu tajā.
Kā Francijas atklātā čempionāta norises vieta "Roland Garros" sarkanā māla laukumi ir palikuši patīkamā atmiņā Aļonai Ostapenko, kura 2017. gadā kļuva par Francijas atklātā čempionāta uzvarētāju, un šovasar Latvijas spēcīgākā tenisiste pretendēs gūt panākumus olimpiskajā turnīrā.